U nastojanju da nahrane 170 milijuna ljudi u brzo rastućem gospodarstvu, bangladeški poljoprivrednici oslanjaju se na široku upotrebu kemijskih gnojiva kako bi potaknuli proizvodnju, zbog čega je tlo u zemlji teško degradirano. Zemlji je potrebno oko 38 milijuna tona prehrambenog žita.
Neki poljoprivrednici sada prelaze na organska gnojiva kako bi poboljšali zdravlje tla na svom poljoprivrednom zemljištu. Taj je potez također potaknut tekućim ratom između Rusije i Ukrajine, zbog kojeg su kemijska gnojiva postala skupa na međunarodnom, a potom i na lokalnom tržištu. Poljoprivrednici se sada bore da proizvedu dovoljno žitarica za hranu na troškovno učinkovit način.
Rusko-ukrajinski rat, zajedno sa zabranama izvoza u zemlje izvoznice žitarica uključujući Indiju, povećali su cijene hrane u zemlji. Organizacija UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO), u Globalnom izvješću o prehrambenim krizama za 2022., svrstava Bangladeš među više od 50 zemalja s najvišim stopama akutne nesigurnosti hrane.
![](https://odrzivahrvatska.hr/wp-content/uploads/2023/02/shutterstock_1780770011-960x640.jpg)
Od 1980.-81. i 2015.-16., korištenje gotovo svih vrsta hranjivih tvari, uključujući dušik, kalij i fosfor, višestruko se povećalo. Na primjer, Bangladeš je upotrijebio 365.881 tonu uree (dušika) 1980.-81., što je doseglo 1.183.024 tone 2015.-16. Kao rezultat toga, broj korisnih mikroorganizama u tlu brzo opada. Biljke ne dobivaju potrebne hranjive tvari iz tla, a čak i nakon pretjerane upotrebe gnojiva, neke biljke ne rastu.
Degradacija zdravlja tla pripisuje se većem uklanjanju usjeva zbog povećanja intenziteta usjeva, rastu modernih usjeva (visokoprinosnih sorti i hibrida), eroziji tla, salinitetu tla, kiselosti tla, krčenju šuma, ispiranju hranjivih tvari i minimalnoj primjeni stajskog gnoja.
Prema Institutu za razvoj tla (SRDI), dobro tlo sadrži najmanje 2,5 posto organske tvari. U Bangladešu većina tla sadrži manje od 1,5 posto organske tvari. SRDI je izjavio da je nedostatak hranjivih tvari u obradivom tlu u zemlji akutan. Procjenjuje se da je ukupna ravnoteža dušika u tlu Bangladeša negativna, ravnoteža fosfora blizu nule, a ravnoteža kalija vrlo negativna. Ista situacija postoji za sumpor, cink, bor i druge organske tvari, kao i pH status.
Prema podacima, Bangladešu će biti potrebno 3,4 milijuna tona gnojiva u razdoblju 2022.-23. Bangladeš lokalno proizvodi oko milijun tona, dok ostatak dolazi iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, Saudijske Arabije i Katara. Za TSP, zemlja ovisi o Maroku i Tunisu. Domaći proizvođači podmiruju oko 100.000 tona potražnje.
![](https://odrzivahrvatska.hr/wp-content/uploads/2023/02/shutterstock_1526413340-960x652.jpg)
Bangladeš koristi samo oko 30.000 tona organskih gnojiva koje lokalno proizvode različite organizacije, otkrivaju podaci Bangladeške udruge gnojiva. Iako mala, potražnja je brzo rasla, za 30 posto godišnje. Lokalni poduzetnici uglavnom koriste kravlje i kokošje izlučevine za proizvodnju gnojiva, rekao je F.H. Ansarey, generalni direktor i izvršni direktor ACI Agrobusinesses.
Vermikompost je popularna alternativa među poljoprivrednicima u Bangladešu. Uglavnom se proizvodi od mješavine glista, biljnog otpada, kore stabljike banane, srži kokosovih vlakana, lišća, otpadaka šećerne trske, trave ili ljuske i bilo kojeg navlaženog organskog materijala. Takvo gnojivo dodaje organsku tvar u tlo i održava tlo plodnim dulje vrijeme.
Vodič za preporuke za gnojiva 2018. Bangladeškog vijeća za poljoprivredna istraživanja predložio je održavanje produktivnosti tla korištenjem organske tvari, uključujući životinjski gnoj, stočnu balegu i urin, otpatke od hrane/stočne hrane, žetvene ostatke usjeva, izlučevine peradi, melasu, koštano brašno, rižine ljuske, mekinje, korov i tako dalje.
Organsko gnojivo pričvršćuje se za strukturu tla i povećava bioraznolikost tla za 30 posto u usporedbi s kemijskim gnojivima. Kako bi se osigurala održiva poljoprivreda, uporaba kemijskih gnojiva i organskih gnojiva trebala bi biti uravnotežena kako bi se održalo dobro zdravlje tla, kao i povećana poljoprivredna proizvodnja.